Dan Tapalga: Domnule comisar Ciolos, ati lansat de curand propunerile de reformare a Politicii Agricole Comune. Acestea ar urma sa mai treaca si de Parlamentul European si de Consiliul de Ministri, unde este de asteptat, cel putin in Parlament, sa aveti opozitie sau un lobby puternic din partea celor care critica aceste propuneri. Primele reactii critice puternice au venit din cauza limitarii subventiilor, indiferent de suprafata, la suma de 300.000 de euro. V-ati atras critici si din tara, am vazut reactia ministrului Leonard Orban, dar si de afara. Iar in mod curios, as zice, desi Romania este trecuta printre marii beneficiari ai noilor reguli, reprezentanti ai guvernului, cum spuneam, v-au criticat pe motiv ca se vor faramita si mai mult fermele din Romania. 

Dacian Ciolos: In primul rand eu nu le-as lua ca si critici, ci ca si observatii care pot sa se constituie intr-o pozitie de negociere a unor structuri, institutii, care sunt implicate in procesul de decizie. Pentru ca o critica poate sa vina din afara procesului decizional, sa spuna: "ceea ce decideti nu e bun". In structura actuala, Comisia Europeana e cea care face propunerile legislative care apoi sunt adoptate de catre Parlament si de catre Consiliu. Parlamentul si Consiliul au dreptul sa vina cu propuneri de amendamente, cu propuneri de modificari, de adaptari, care vor fi discutate in procesul decizional. Acum, specific pentru aceasta plafonare a subventiei a platilor directe: nu e o surpriza pentru nimeni, pentru ca nu a scos-o comisarul Ciolos dintr-un joben, aceasta propunere. Ea e rezultatul unei dezbateri publice privind viitorul Politicii Agricole Comune care a fost organizata inca la inceputul anului trecut. 

Si alaturi de schema pentru fermele mici, alaturi de sustinerea financiara a unor practici agricole benefice pentru mediu, si aceasta plafonare a subventiilor pentru fermele foarte mari a fost una din solicitarile care a iesit din sondajele de opinie pe care le-am realizat. Si asta vreau sa va spun ca se face nu pentru ca cineva e impotriva fermelor mari; avem nevoie si de ferme mari, asa cum avem nevoie si de ferme mici si mijlocii, doar ca nu putem justifica subventii nelimitate care sunt justificate ca fiind o sustinere a venitului de baza a unui agricultor sau a unei ferme. Nu pot sa mearga la sute de mii, milioane de euro din bani publici, pentru ca riscam sa pierdem credibilitatea politicii agricole.       

D.T.: Asadar, Romania ar putea cere ridicarea acestui plafon, de la 300.000 mai sus? 
Dacian Ciolos: Sigur, nivelul plafonului, modul cum s-ar face plafonarea respectiva, modul cum sa fie folositi banii respectivi degajati din plafonare vor fi discutate. Pentru ca vreau sa va spun ca Romania sau orice stat membru unde se aplica plafonarea in fermele mari nu pierde niciun euro. Banii raman in Romania, banii pot fi folositi inclusiv pentru fermele mari, dar intr-un mod transparent. Adica va trebuie sa se stie la ce folosesc banii respectivi. Si de asta noi am propus ca banii care sunt degajati din plafonare sa mearga pe o masura de investitii, de modernizare, de introducere a inovarii, a rezultatului cercetarii pentru o perfectionare a structurii si sistemului de productie, masura de care sa beneficieze inclusiv fermele mari. Deci toate aceste lucruri vor fi discutate, vom vedea care e dispozitivul cel mai eficient pentru ca, pe de o parte, sa putem justifica bine utilizarea fondurilor Politicii Agricole Comune, fermele mari sa poata sa isi faca treaba, dar sa sustinem ansamblul agriculturii din Uniunea Europeana.     

D.T.: As mai vrea sa ramanem putin la acest subiect, pentru ca ati reusit, nu dumneavoastra, ci prin propunerile astea sa enervati multa lume. Din Romania vreau sa va intreb daca mari latifundiari, proprietari de terenuri au facut lobby, presiuni la Bruxelles, incercand sa schimbe nivelul plafonului.  
Dacian Ciolos: Nu, n-au fost lobby-uri, presiuni. Am avut o discutie deschisa cu mari producatori, mari proprietari sau cei care lucreaza ferme in Romania. Le-am explicat…   

D.T.: Cine sunt? Dati-ne cateva exemple. 
Dacian Ciolos: Am avut o intalnire cu primii 15, mi se pare. Dar la solicitarea mea am facut treaba asta, inca mai demult, ca sa explic lucrurile. Spuneti ca am enervat multa lume. Inca o data, faptul ca sunt critici sau observatii la ceea ce am propus este normal sa fie asa, pentru ca este o propunere legislativa. In propunerea legislativa pe care am facut-o sunt o serie de alte masuri care sunt foarte favorabile Romaniei. 

D.T.: Pana la urma, explicati-ne, pentru ca nu inteleg foarte bine, marii latifundiari din Romania - de exemplu, iata, spuneati ca v-ati intalnit cu primii 15 - ei ce pierd din aceasta propunere? 
Dacian Ciolos: Pai pierd o parte din subventie care pana acum era acordata nelimitat. 

D.T.: Cam cat? 
Dacian Ciolos: Pai depinde. Faceti un calcul, la suprafata fermei, daca in 2020 plata la hectar va ajunge la 200 de euro pe hectar, daca pana acum se dadea proportional pe toata suprafata, din 2014 se va da proportional doar 30% din subventie pentru acele practici favorabile pentru mediu si restul de 70% va fi limitata la 300.000. Deci sunt sute de mii de euro sau probabil pentru unele ferme foarte mari chiar milioane de euro care nu vor mai fi acordate prin acest sistem de plata. 

D.T.: Aveti o evaluare in Romania, pentru ca despre asta vorbim, cam cati mari fermieri sunt afectati de aceasta masura de limitare a subventiilor? 
Dacian Ciolos: Dupa un prim calcul rapid pe care l-am facut si pe baza datelor obtinute de la Agentia de Plati, cu sistemul pe care il propunem, in 2020 fermele care ar fi afectate de aceasta plafonare ar fi cele care ar depasi undeva 2.200-2.300 de hectare. Si asta inseamna ca peste 300 de ferme, din datele actuale, ferme mari ar urma sa fie afectate, din cele cateva sute de mii de ferme care beneficiaza de plati directe in Romania. Deci din cei cateva sute de mii de beneficiari, cam 300 de beneficiari ar urma sa fie afectati.  

D.T.: Da, dar cei 300 sunt si cei mai bogati, probabil, dintre fermieri. 
Dacian Ciolos: Da, nu stiu daca sunt bogati, oricum sunt cei care lucreaza suprafetele cele mai mari, da. 

D.T.: E ceva ce nu inteleg din aceste pozitionari. Am vazut ca oficialii romani au o pozitie critica sa-i spunem. Va spun: astfel de propuneri faramiteaza si mai mult proprietatea in Romania. Dar… 
Dacian Ciolos: Nu cred ca ar trebui ca astfel de masuri sa faramiteze proprietatea. In primul rand ca nu-i neaparat vorba de proprietate, ci multe din aceste suprafete sunt lucrate in arenda. Dar acum eu cred ca un fermier care isi ia 5.000 de hectare, daca si-a luat 5.000 de hectare doar facandu-si calculul ca castiga din subventie nu stiu cate sute de mii de euro, nu stiu daca e un calcul economic eficient pentru o agricultura eficienta care sa se faca in Romania. Si cum va spuneam, toate aceste ferme, chiar daca raman mari si nu vor mai primi subventii directe nelimitate, pot sa primeasca sprijin financiar cum au facut-o si pana acum, pentru modernizarea fermei respective. 

Deci eu cred ca un om de afaceri, pentru ca aici nu mai vorbim de un fermier, vorbim de un om de afaceri care investeste niste bani si isi angajeaza echipa care gestioneaza ferma respectiva. Un om de afaceri isi face niste calcule, sigur si pornind de la subventii, dar nu putem sa rentabilizam o investitie din asta pe cateva mii de hectare sau zeci de mii de hectare doar prin subventii. Pentru ca daca facem treaba asta, eu va garantez ca, in urmatoarea perioada bugetara, bugetul Politicii Agricole Comune va fi redus cel putin cu suma asta care e considerata ca fiind neutilizata eficient. Pentru ca de asta am si aplicat masura acum. Daca nu aplicam noi masura asta de redistribuire de la fermele mari sau foarte mari, de la o anumita dimensiune in sus, spre masuri de investitii, de modernizare, de inovare, de care pot sa beneficieze si fermele mari, vom fi judecati ca folosim ineficient banii din Politica Agricola Comuna si ca deci banii trebuie sa se duca in alta parte.      

D.T.: Britanicii spun deja ca asta e masura ineficienta, sa incurajezi fermele mici, pentru ca avem o criza alimentara cu cresterea pretului la produse si firesc e sa incurajezi marii producatori. Mai zic si ca toata incurajarea sistemului eco iarasi e o poveste si ca nu ar trebui sa se intample asa. 
Dacian Ciolos: Marea Britanie e unul dintre cele 27 de state membre. Chiar daca e unul dintre cele importante, cred ca trebuie ascultate si restul si nu putem face o politica agricola care sa convina numai unui stat membru. Fermele mici sunt o realitate in Uniunea Europeana, intr-o mare parte din Uniunea Europeana, si faptul ca subventionam fermele mici nu inseamna ca le incurajam sa ramana mici. De altfel, daca va uitati la sistemul pe care l-am propus, sustinem fermele mici pentru ca ele sa inceapa sa devina competitive. Dar sunt regiuni in Uniunea Europeana unde nu poti sa ai ferme de sute sau de mii de hectare sau de zeci de mii de hectare, pentru ca asa e configuratia naturala. 

Si cred ca nu numai fermele mari pot fi performante. Asa cum nu toate fermele performante sunt ferme mari. Cred ca in functie de tipul de productie, de structura productiei, de zona de productie putem sa avem diferite categorii. Dar, inca o data, Politica Agricola Comuna nu exclude fermele mari. Pentru ca o ferma mare are nevoie si ea de investitii pentru modernizare, are nevoie, ca sa fie performanta, de a introduce rezultatele din cercetare in practica si poate ca are mijloacele chiar mai mult decat o ferma mica sau mijlocie. Toate lucrurile astea vor fi finantate in Politica Agricola Comuna. 

D.T.: Am vazut doua tipuri de comentarii, doua mari reprosuri, in presa britanica. Unu: vi se reproseaza... 
Dacian Ciolos: Dar spuneti si de presa poloneza, spaniola, italiana, belgiana, germana.  

D.T.: Pai o sa vi se spuna: astia sunt marii beneficiari. Germania, Olanda. 
Dacian Ciolos: Nu sunt mari, sunt beneficiari. Nu sunt toti mari beneficiari. Dar uitati-va si Marea Britanie e un beneficiar al Politicii Agricole Comune si va fi in crestere, dar in Marea Britanie de multe ori e o problema ideologica vizavi de Politica Agricola Comuna. Si eu nu zic ca nu trebuie tinut cont si de ce zice Marea Britanie, dar haideti sa nu judecam o politica si o propunere legislativa doar din prisma pozitiei unui stat membru. 

D.T.: Deci ultima observatie din presa britanica. Vi se spune ca, de fapt, propunerile elaborate de comisarul pentru Agricultura, citez din Guardian, par a fi potrivite pentru propria lui tara, Romania, unde dimensiunea fermei medii este de 3 hectare, comparativ cu peste 80 in Marea Britanie, si chiar mai mult in Franta si Germania - asta e un tip de repros, ca tineti, cum ar veni, cu tara de origine. Si al doilea tip de repros: ca faceti jocurile Frantei. Asta este recurent. 
Dacian Ciolos: Chestia asta cu jocurile Frantei deja m-a plictisit si daca nu mai gasesc o alta critica inseamna ca s-a cam epuizat tolba cu critici. Deci chiar nu ma mai intereseaza. Pentru un privitor obiectiv, e suficient sa priveasca ansamblul propunerilor pe care le-am facut si sa judece pe ansamblul propunerilor, nu doar pe o masura sau pe alta. Propunerile pe care le-am facut tin cont de intreaga diversitate a agriculturilor din Uniunea Europeana. Pentru ca gasim masuri care nu au fost pana acum si niciun comisar pana acum nu le-a propus sau nici macar britanicii nu au avut ideea asta, sa vina cu o legatura mai puternica a productiei agricole de cercetare si de inovare. Si asta nu vizeaza o tara aparte, ci vizeaza intreaga agricultura din Uniunea Europeana. 

Problema cu fermele mici si fermele mijlocii e in multe state membre, inclusiv in vechi state membre din Uniunea Europeana. Deci nu e numai pentru un stat membru sau altul. Si nu-i nicio surpriza: eu am spus-o de la inceput, inca de cand am fost audiat in Parlamentul European si am fost votat in unanimitate pentru asta, ca viitoarea Politica Agricola Comuna trebuie sa raspunda intregii diversitati a agriculturii din Uniunea Europeana, nu doar dintr-un stat membru sau altul. Restul comentariilor, eu ii las sa le faca. Pe mine ma intereseaza ca proiectul respectiv sa fie in mod obiectiv evaluat, criticat, amendat, imbunatatit si pe urma adoptat la sfarsit.      

D.T.: Trecem acum la proiect si la propunerile concrete pe fermierii mici. Am vazut dintr-un draft de propuneri ca pe aceasta schema de pilda, pe finantarea micului producator, acestia pot primi intre 500 si 1.000 de euro, intr-o procedura mult mai simplificata decat pana acum. Dar vreau sa va intreb foarte simplu, astfel ca fermierii din Romania sa inteleaga, pentru ca in Romania vorbim de gospodarii mici, cu cateva hectare de teren. Gospodarul are in curte cateva oi, cateva vaci, cam asta e gospodaria in Romania. Acesta are acces la finantare pe noile propuneri? Acest tip de gospodarie individuala poate fi incadrat la capitolul fermier cu acces la subventie? 
Dacian Ciolos: Sigur, trebuie sa fie o limita minima. Daca ai un colt de gradina de 20 de arii si atat, nu poti sa fii considerat fermier si chiar in momentul de fata. Astfel de detinatori de terenuri nu sunt inclusi in sistemul de plata actual. Aceasta schema pentru fermele mici se adreseaza fermelor mici care sunt deja in sistemul de plata, de subventie, la Agentia de Plati, care iau cateva zeci sau sute de euro pe an pentru ca au, cum spuneti dumneavoastra, o suprafata mai mica si pentru aceasta categorie de fermier, care la nivelul Uniunii Europene si nu numai in Romania reprezinta 33% din totalul beneficiarilor de plati directe din Uniunea Europeana, chiar daca ocupa doar 3% din suprafata agricola. 

D.T.: Asadar, estimativ, cam care e numarul de fermieri din Romania care ar putea aplica la noua schema de finantare? 
Dacian Ciolos: Nu stiu, asta va trebui sa faca Ministerul Agriculturii un calcul, pentru ca Comisia Europeana propune aceasta schema, cu doua criterii pe baza carora statele membre, deci Ministerul Agriculturii, poate sa isi faca calcul si sa evalueze exact ce ferme intra in aceasta categorie. Incepand cu 2014 Ministerul Agriculturii va urma sa stabileasca numarul de ferme, pe baza acestui regulament. 

D.T.: Tot in draftul de propuneri spuneti ca costul total al acestei scheme nu poate depasi 10% din bugetul alocat platilor directe pentru statul in cauza. Deci ce inseamna asta? Ca e un numar limitat de fermieri care are acces si in functie de finantarea disponibila?  
Dacian Ciolos: Nu. Ca plata e limitata. Deci ea este intre 500 si 1.000 de euro, dar suma respectiva nu va putea sa reprezinte mai mult de 10% din alocarea bugetara totala a Romaniei pentru platile directe. Deci se stabileste in prima faza care sunt conditiile pe care o ferma trebuie sa le indeplineasca ca sa fie considerata ferma mica, se calculeaza care este numarul de beneficiari total pe aceasta schema si care toti vor avea o plata fixa, indiferent de dimensiunea fermei, atata timp cat este ferma mica, se ia pana la 10% din bugetul total alocat platilor directe si se imparte bugetul respectiv la numarul de ferme si se stabileste suma pe ferma care poate sa fie acordata. Dar, cum spuneam, aceasta suma nu poate sa fie mai mica de 500 de euro. Daca, in unele state membre, pentru a asigura minim 500 de euro, e nevoie de mai mult de 10% din alocarea bugetara totala pentru platile directe, probabil ca vom da posibilitatea sa se depaseasca acest 10%. 

D.T.: Tot o chestiune tehnica. Mai spuneati ca, pentru a nu defavoriza fermele care creeaza locuri de munca, acestea pot sa scada costurile cu salariile din anul anterior, inainte de a calcula suma platilor directe supusa regulilor plafonarii. Adica?  
Dacian Ciolos: Pentru fermele mari sau foarte mari carora li se aplica plafonul, pentru 70% din subventie pe care se aplica plafonul - pentru ca pentru 30% care e legat de bunele practici agricole nu se aplica plafonul, 30% merge pe toata suprafata - pentru cele 70%, daca sunt ferme care creeaza locuri de munca, deci au muncitori in ferma, la plafonul de 300.000 de euro vor putea sa adauge si costurile respective salariale si atunci plafonul aplicat pentru ele va fi mai sus proportional cu numarul de salariati pe care il au.   

D.T.: Si mai era ceva interesant. Spuneati ca viitoarea Politica Agricola Comuna propune 2014 ca an de referinta pentru terenurile eligibile. Dar in legatura cu beneficiarii de plati directe - in 2011, pentru a evita speculatiile in legatura cu terenuri agricole. Explicati un pic. 
Dacian Ciolos: Un fermier care este deja agricultor si care este in schema de plata actuala are o suprafata X pe baza careia i s-a calculat subventia de referinta - nu e cazul in Romania pentru ca aici inca se da pe hectar, dar in alte state membre el are o subventie fixa pe ferma care s-a calculat in 2003-2004. Intre timp, suprafata lui a evoluat si poate sa mai evolueze in anii urmatori, pentru ca acum vom da posibilitatea statelor membre sa includa in suprafata totala cu drept de plata si alte suprafete care nu au fost incluse pana acum. 

Deci ca sa fim onesti cu fermierii respectivi si sa le luam in calcul intreaga suprafata la care ei au drept de plata, pe care o lucreaza in momentul 2014, dam aceasta posibilitate sa se ia referinta 2014. Dar pentru a evita situatii de speculatii, unde un fermier devine fermier intre timp, in 2012-2013, numai pentru ca a auzit el ca se vor da niste subventii in plus incepand cu 2014 si isi ia o suprafata pe care o declara in 2014 si el se declara ca fermier in 2014, chiar daca inainte nu lucra, nu avea drept de plata - pentru a evita astfel de speculatii am facut aceasta diferentiere.    

D.T.: O ultima chestiune, domnule comisar. Romania a raportat o crestere a absorbtiei fondurilor europene, de la 3% la 3,7%. E mult, e putin? 
Dacian Ciolos: Va referiti la fondurile structurale in general. Sigur ca nu e mult fata de suma totala pe care trebuie sa o absoarba. Dar, dupa cum stiti, incepand din vara nu s-au mai facut rambursari, chiar daca in Romania proiectele au continuat. Nu s-au mai facut rambursari de la Comisia Europeana pentru ca Romania a trebuit sa treaca prin furcile caudine proiectele, dispozitivul administrativ de control, de verificare a proiectelor, sa verifice proiectele pe teren si a facut un plan de actiuni in acest sens. Urmeaza Comisia sa analizeze rezultatele acestui plan de actiuni si dupa ce va incepe sa ramburseze din nou facturi care au fost deja platite, probabil ca gradul de absorbtie va creste, luand in considerare si ceea ce s-a platit in aceasta perioada, dar nu a fost inca rambursat de Comisie. 

D.T.: Deci, pe scurt, Romania a facut ce trebuia, este eficient noul Minister al Afacerilor Europene, se simte o imbunatatire in procedura de absorbtie sau nu? 
Dacian Ciolos: Cred ca este inca prea devreme sa judecam eficienta unui minister care a fost infiintat de cateva saptamani. Faptul ca s-a infiintat ministerul si ca domnul ministru Orban si-a preluat atributiile intr-un mod foarte practic, concret, cu masuri pe care le-a propus in guvern vreau sa va spun ca este un semnal foarte incurajator pentru Comisia Europeana. Important este ca toate aceste masuri sa se traduca prin rezultatul final: absorbtia fondurilor, pentru ca asta e interesul Romaniei, nu cum e vazuta sau nu e vazuta Romania la Bruxelles. Romania va fi vazuta la Bruxelles in functie de rezultatul concret final si cred ca asta in primul rand este interesul Romaniei. Si eu sper ca acolo sa se traduca rezultatele crearii acestui minister.