"Ziua şi evenimentul". Realizator: Marilena Dumitrescu - Doamnelor şi domnilor, bună ziua. Sunt Marilena Dumitrescu. Vă prezentăm astăzi o ediţie specială a emisiunii "Ziua şi evenimentul", pentru că ne face onoarea să fie prezent la Radio România Actualităţi, preşedintele României, domnul Traian Băsescu. 
Bună-ziua, domnule preşedinte. Bine aţi venit. 
Traian Băsescu: Bună ziua. Bine v-am regăsit, pe dumneavoastră şi ascultătorii dumneavoastră. 
Realizator: Domnule preşedinte, aş dori să axăm acest interviu pe subiecte care fac actualitatea în România: unele determinate strict de situaţia internă, altele dependente în bună măsură de conjunctura internaţională. 
Voi începe cu informaţii care ne vin din străinătate, din ţări unde trăiesc importante comunităţi de români. Italia, unde românul Mailat pare să devină un brand de ţară. Mai recent, doi români l-au jefuit pe cel mai bătrân episcop din lume, Monseniorul Antonio Rosario Mennonna, care va împlini 102 ani la 27 mai. Claudiu Stoleru, un român în vârstă de 20 ani, acuzat de uciderea unui cuplu de italieni în oraşul Verona, aşteaptă să fie judecat. Autorităţile italiene au depistat, în oraşul Ferrara, cadavrul unei prostituate românce de 19 ani, pe care l-au identificat cu ajutorul unei conaţionale aflate la închisoare la Bologna pentru proxenetism. Să mai spun? Zeci de români au fost condamnaţi în Irlanda pentru furturi din genţi, din magazine, pentru construirea de reţele de cerşetorie şi de "găşti" pentru mica infracţionalitate. 
Nu numai incidenţa infracţiunilor comise de români în străinătate ne uimeşte, ci şi violenţa lor. Ce se întâmplă, domnule preşedinte? De unde aceste violenţe, de unde această propensiune pentru infracţiuni? 
Traian Băsescu: Greu de explicat, mai ales că noi ne autodefinim a fi un popor tolerant, un popor care ştie ce este mila, dacă vreţi, un popor cu înţelegere pentru cel de lângă el. Şi pe mine mă surprinde violenţa actelor unor conaţionali de-ai noştri şi cred că explicaţia nu o putem găsi decât în continuitate. Ceea ce de multe ori au făcut acasă se duc şi fac în străinătate. Asta nu înseamnă că românii pot fi definiţi după incidentele pe care le-aţi enumerat şi multe altele, însă imaginea care se creează urmare acestor incidente, se răsfrânge asupra tuturor românilor. Şi vă pot spune în modul cel mai cinstit că şi la cel mai înalt nivel politic creează dificultăţi. Este extrem de dificil să fii pe o poziţie favorabilă în discuţii cu partenerii italieni, spre exemplu, când aceste evenimente se întâmplă, pentru că ele sunt evidenţe, nu sunt presupuneri. Şi când într-o discuţie la cel mai înalt nivel ţi se pune pe masă această listă, ai un handicap în discuţia cu autorităţile s 
tatului respectiv, ca politician, ca reprezentant al ţării tale. Asta nu înseamnă că ne descurajează ceva şi niciun politician român, de la preşedinte, până la cel mai neimportant politician, să spunem, nu va accepta ideea că românilor li se pot impune restricţii de circulaţie pe teritoriul european. Va trebui să găsim împreună soluţii cu statele afectate, soluţii care să diminueze criminalitatea generată de români în străinătate./tn/ 
Realizator: Este o imagine nemeritată, cu siguranţă.... 
Traian Băsescu: Categoric, da! 
Realizator: Şi spuneaţi dumneavoastră că este o imagine pe care o continuăm cumva şi din ceea ce se întâmplă în ţară. Asistăm la o creştere a violenţei şi la noi acasă. Suntem martorii agresiunilor şi pe stradă, în comportament, în limbaj... 
Traian Băsescu: Pe stadioane! 
Realizator: ...în vestimentaţie. Iată ce se întâmplă în şcoli, ce se întâmplă pe stadioane! 
Traian Băsescu: Da. Da. Aşa este! 
Realizator: Ce putem face, domnule preşedinte? 
Traian Băsescu: Fondul rămâne în educaţie, noi nu avem încă, la nivelul întregii naţiuni, responsabilitatea de a fi europeni, responsabilitatea comportamentului european. Va trebui să-l dobândim. Va trebui să ne autoeducăm şi să ne educăm, în acelaşi timp. Va trebui să avem în vedere şi modul cum creştem în spirit european noua generaţie, copiii, în şcoli, în grădiniţe, în universităţi, peste tot. Şi cel mai important lucru pe care trebuie să-l avem în vedere, în acest moment, este o bună cooperare cu statele cărora cetăţenii români le creează probleme. Presa îşi face datoria, le semnalează, evenimentele acestea, şi ele uşor dobândesc caracterul de etichetă pentru toţi românii. Deci aici avem de acţionat rapid şi acum. V-aş aminti că la discuţia pe care am avut-o, la întâlnirea pe care am avut-o anul trecut, în luna septembrie, cu Corpul Diplomatic Român, una din solicitările exprese la adresa diplomaţilor români, fie că erau consuli, fie că erau ambasadori, a fost grija pent 
ru comunităţile de români. Am şi cerut o raportare lunară de la ambasade, semnată de ambasador şi de consul, cu privire la situaţia grupurilor de români aflaţi în străinătate. De aceea - şi aici, ies puţin din temă - mă surprinde măsura blândă luată pentru ambasadorul nostru de la Varşovia, unde Ministerul de Externe a considerat că trebuie să-i dea o sancţiune de 10%, reducere de salariu pe două luni sau trei luni. Este o copilărie, acest ambasador trebuie să vină acasă, mai ales că legea spune foarte clar că ambasadorul îl reprezintă pe preşedintele României, nici pe ministrul de externe, nici pe primul ministru nu îl reprezintă, aşa că eu voi face solicitarea ca acest ambasador de la Varşovia să vină acasă şi să termine cu diplomaţia. În rapoartele pe care mi le-a trimis lunar despre comunitatea de români nu este menţionat cazul Crulic, ceea ce înseamnă că nu şi-a făcut treaba şi nu a respectat o dispoziţie a celui pe care-l reprezintă, pe preşedintele României. 
Realizator: Este, pe de o parte, în această direcţie a instituţiilor statului, ce mijloace avem de a promova imaginea României în lume?/mţ/ 
Traian Băsescu: Dacă aţi văzut, toate guvernele în ultimii 8-10 ani s-au manifestat prin crearea de programe, de branding de ţară, de bani investiţi în diverse filmuleţe publicitare, mai mult sau mai puţin fericit investiţi, sau albume de genul poveştii cu domnul Hrebenciuc, sunt, aş spune eu, nişte surogate. Imaginea României se schimbă prin performanţă, performanţă economică, performanţă socială, prin comportament al tuturor românilor şi prin curajul de a ne privi pe noi înşine, pentru că, atâta timp cât ne vom ascunde şi spre exemplu nu vom recunoaşte, de teama doamnelor, domnilor din diverse fundaţii, atâta timp cât nu vom recunoaşte, spre exemplu, că avem o mare problemă cu comunitatea de romi, nu o vom rezolva. Sigur, este uşor să spui: suntem toţi români, aşa este, toţi suntem cetăţeni ai României, dar avem o problemă comportamentală în comunitatea de romi şi va trebui să avem curaj să o recunoaştem, să o spunem deschis şi să acţionăm în consecinţă, în interiorul acest 
or comunităţi, să ducem efortul nostru nu spre a ascunde realitatea prin programe propagandistice, să spunem, afară, ci să intrăm în interiorul comunităţii de romi, avem foarte multe instituţii care se ocupă în România de ... 
Realizator: Avem şi programe, strategii. 
Traian Băsescu: ... romi, foarte multe strategii, participăm la foarte multe simpozioane, facem foarte multe conferinţe cu exponenţi ai acestei minorităţi, spre exemplu, dar nu ştiu câţi din exponenţii acestei minorităţi pe care îi vedem la televizor şi îi vedem şi foarte agresivi, cum spui vreun adevăr despre comunitatea de romi, nu ştiu câţi dintre ei au luat un copil rom de mânuţă să-l ducă la şcoală? Deci, trebuie să ne dăm jos fardul, să ne privim pe noi înşine şi să acţionăm acolo unde trebuie să ducem banii unde trebuie. 
Realizator: Să facem pasul următor, de la plan.... 
Traian Băsescu: În comunitatea de romi, să-i educăm, să-i convingem. Eu sunt convins că se poate trece la o acţiune cu multitudinea de instituţii dedicate minorităţii rome, se poate trece la acţiuni în interiorul acestor comunităţi, de explicare, de creştere a ataşamentului lor faţă de valorile pe care România are pretenţia, pe bună dreptate, că le reprezintă, valori europene, comportamental şi educaţional. 
Realizator: Vorbiţi de ce putem face la noi acasă, dar pe direcţia întăririi instituţiilor statului, pentru că avem, iată, în faţa Poliţiei, de exemplu, reacţii, după părerea mea, intolerabile, atacarea unui poliţist care se duce să facă ordine sau .... Mă refer la faptul că instituţiile statului nu sunt suficient respectate. Ce facem în această direcţie?/sa/ 

(2) RRA: "Ziua şi evenimentul". Invitat: preşedintele Traian Băsescu (II) 

Traian Băsescu: Aici nu avem decât o singură soluţie, întărirea legislaţiei. Şi atâta timp cât respectul pentru instituţii nu vine dinspre cetăţean către instituţii, instituţiile trebuie ranforsate legal, să-şi poată face treaba. Este inadmisibil să vedem fenomene ca la Craiova, şi nu numai la Craiova, clanurile se bat peste tot, şi la Constanţa... Aduceţi-vă aminte evenimentele de anul trecut de la Constanţa, cu implicaţii până la nivelul politic local cel mai înalt. Este clar că ne trebuie o legislaţie care să facă din instituţiile responsabile cu ordinea, să facă nişte instituţii care să poată acţiona în orice condiţii. Altfel, riscăm, în numele unei false declaraţii de democraţie, să avem o creştere exponenţială a astfel de conflicte civile, dacă mi-este permis să spun, între clanuri cu interese de tip mafiot implicate în trafic de droguri, în prostituţie, în controlul activităţilor economice a micilor agenţi economici. Or acest lucru nu mai poate fi tolerat. Ne trebuie o 
legislaţie mai puternică, care să lase organismele statului să-şi facă treaba. 
Realizator: Doamnelor şi domnilor, aş vrea să vă reamintesc că ne puteţi asculta în direct prin internet pe site-ul nostru www.srr.ro. Domnule preşedinte, vă propun să trecem la un alt subiect din actualitate. Lupta împotriva corupţiei a revenit între ştirile zilei, după decizia Parlamentului privind modul în care va decurge analiza dosarelor. Avem pe de altă parte redeschiderea a încă unui caz, acela de la Otopeni... 
Traian Băsescu: ...Duty-free-urile de la Otopeni 
Realizator: Cu duty-free-urile de la Otopeni, da. Spuneaţi, domnule preşedinte, în luna martie, cu ocazia prezentării raportului Ministerului Public pe anul trecut, că anul acesta, fiind un an electoral, va pune parchetele în faţa unei probleme a solidităţii lor, în sensul că-şi vor continua activitatea şi vor fi poate învinuite c-o fac tocmai atacând personalităţi sau, dimpotrivă, că nu ar lucra în ritm normal pentru că aşteaptă să vadă cine vine la putere. În afară de aceasta, însă, aş vrea să extindem discuţia luptei împotriva corupţiei într-un an electoral la ansamblul instituţiilor statului cu atribuţii în acest domeniu. 
Realizator: Da, ceea ce citaţi este corect şi din acest punct de vedere aş spune că ceea ce se întâmplă la nivelul demnitarilor arată lipsa de voinţă politică în aplicarea principiului constituţional că nimeni nu este mai presus de lege. Iată că parlamentarii sunt mai presus de lege, lor nu li se poate întâmpla nimic şi aici responsabilităţile Curţii Constituţionale, ale instanţelor sunt majore. Sunt majore şi ele sunt parte a procesului de tergiversare a aplicării legii pentru toţi cetăţenii României. V-aş aduce aminte că dosarele demnitarilor sunt transmise către instanţe încă din 2005, 2006. S-au întors pe o hotărâre a Curţii Constituţionale legată de legea răspunderii ministeriale, s-au dat din nou avize în baza hotărârii Curţii Constituţionale care desfiinţa comisia de la Cotroceni şi cerea preşedintelui să avizeze urmărirea penală pentru demnitari. La scurt timp, Curtea Constituţională a dat o altă interpretare, scoţând o altă hotărâre, care de data asta îi proteja sută 
la sută pe miniştrii care ar fi şi parlamentari. Or articolul 72 din Constituţia României spune foarte clar că este necesar avizul în două situaţii, avizul Parlamentului: dacă se cere percheziţionarea domiciliului unui parlamentar, sau dacă se propune arestarea lui. În rest, nu este nevoie de niciun aviz al camerelor. Asta arată că, din păcate, Curtea Constituţională a rămas o pavăză de nădejde pentru infractorii politicieni, infractorii parlamentari. Aş mai spune un lucru, şi aici aş vrea să fiu foarte clar: când folosesc expresia "infractori", încă am impresia că-i greşită. Cei suspectaţi a fi infractori. De ce împiedicăm procesul de a te prezenta în faţa procurorului? Şi eu am fost anchetat şi m-am dus în faţa procurorului, deşi fusesem parlamentar, eram acuzat pentru lucruri pentru care îmi dădusem demisia din parlament, punându-mă la dispoziţia organelor de cercetare. Oare de ce astăzi, dau un exemplu, Adrian Năstase, care vrea să mai facă o mare carieră politică în Ro 
mânia, de ce se fereşte atât de mult să ajungă în faţa unui procuror? De ce prin avocaţi a aplicat toate tertipurile cu putinţă pentru a nu ajunge în faţa unui procuror căruia trebuie să-i dai o declaraţie? Un procuror nu îţi poate lua o declaraţie atâta timp cât beneficiezi de o imunitate artificial creată de Curtea Constituţională? Nimeni nici nu vrea să-l aresteze pe Adrian Năstase, din câte ştiu, nimeni nu vrea să-l percheziţioneze astăzi pe Adrian Năstase, ci pur şi simplu trebuie să aibă procurorul posibilitatea de a lua o declaraţie şi politicianului. 
Realizator: Nu este numai cazul domnului Adrian Năstase... 
Traian Băsescu: ... Nu, îl nominalizez pentru că el este un caz special de vorbăreţ. 
Realizator: Iar pe de altă parte Parlamentul încă nu s-a pronunţat, rămâne să vedem ce decizie va lua. V-aş întreba însă... 
Traian Băsescu: ... Doamnă, m-aş întoarce puţin înapoi, pentru că lucrurile trebuie clarificate. Şi ca să vedeţi ridicolul situaţiei, am să exemplific. Spre exemplu, pentru suspendarea preşedintelui României, a fost nevoie de o majoritate de jumătate plus unu din parlamentari. Ei, aflaţi că pentru a da aprobare ca un parlamentar să fie anchetat de un procuror trebuiesc două treimi din voturile camerei. Cred că numai şi acest lucru este o confirmare că în momentul de faţă, prin propriile regulamente, Parlamentul în majoritatea lui a devenit o instituţie care-şi protejează oamenii suspicionaţi de infracţiuni, fără să aibă niciun fel de ruşine faţă de populaţie. 
Realizator: Dar este, într-un an electoral, lupta împotriva corupţiei şi o carte perdantă, în funcţie de reacţii? Oare electoratul nu va sancţiona o atitudine într-un fel sau într-altul a Parlamentului, n-o va judeca? 
Traian Băsescu: Categoric c-o va judeca, problema este că aceste dosare nu s-au creat în 2008, în an electoral, ele sunt în instanţe din 2005, au făcut deja două drumuri între instanţă şi parchet, instanţă-Preşedinţie, acum au plecat pe al treilea drum, instanţă-Parlament. Este ridicol, iar - aici o să fiu foarte sincer - în opinia mea parchetele au greşit şi au intrat la a fi parte din acest joc, pentru că toate dosarele care s-au trimis acum la Parlament aveau avizul de începere a urmării penale dat de mine, de preşedintele României. Constituţia nu cenzurează dreptul preşedintelui României de a aviza începerea urmăririi penale, iar hotărârea Curţii Constituţionale putea să lucreze pentru viitor, dar nu pentru trecut. Cred că şi parchetele au intrat în acest joc şi ele confirmă ceea spuneam la bilanţul Parchetului General când atenţionam că, fiind an electoral, ar trebui să-şi demonstreze soliditatea lucrând în continuare dosarele. Au preferat o soluţie exact în spiritul a c 
eea ce spuneam, să nu se întâmple: las' că le trimitem noi la Parlament. Ei trebuiau să trimită dosarele în instanţă, pentru că aveau avizul preşedintelui României, iar Constituţia spune că trebuie ori avizul Camerei, ori al Senatului, ori al preşedintelui./gi/ 
Realizator: Domnule preşedinte, analiştii, dar şi oficialii Uniunii Europene au constatat că perspectiva integrării în Uniunea Europeană a constituit pentru ţările candidate un stimulent puternic pentru realizarea reformelor şi că după integrare ritmul reformelor s-a încetinit. Nu este numai cazul României. Şi la alte ţări, şi în Bulgaria au semnalat situaţii de acest gen, şi la ţările baltice. Rămâne soluţia monitorizării şi a sancţiunilor, cum ar fi, de exemplu, în justiţie activarea acelei clauze care ar însemna nerecunoaşterea sentinţelor instanţelor. Există şi dubii, dacă asemenea măsuri ar fi cele mai eficiente. Există vreo cale de a impulsiona lupta împotriva corupţiei în România fără să se ajungă la intervenţia Bruxellesului? 
Traian Băsescu: Dicutând foarte deschis lucrurile, intervenţia Bruxellesului nu mai are eficienţa pe care o avea înainte ca România să devină membră a Uniunii Europene. Este foarte greu să aplici o clauză de salvgardare unui stat membru. Aici lucrurile au rămas în mâna noastră. Cât de hotărâţi suntem să modernizăm statul? Şi trebuie să vă spun că acesta este unul din golurile pe care le simt în suflet, cu toată fiinţa mea pentru acest mandat. Dacă parteneriatul cu guvernul ar fi funcţionat, dacă guvernul nu s-ar fi amăgit cu eliminarea PD de la guvernare, aranjamentul între PSD şi PNL că vor avea susţinerea PSD cu condiţia să scoată PD de la guvernare, dacă nu s-ar fi mers pe această negociere ticăloasă, care a fost un pachet ... Şi vi-l pot spune, că, până la urmă, sunt lucruri care trebuie să fie ştiute. Domnul Tăriceanu a negociat cu PSD, în mod deosebit cu Iliescu, două lucruri: PNL să voteze suspendarea preşedintelui şi să elimine PD de la guvernare şi, în schimb, i-a ga 
rantat susţinerea până la sfârşitul mandatului. A fost unul din obiectivele domnului Iliescu, de altfel, specialist în lovituri de stat. Că ce s-a întâmplat în parlament în 19 aprilie anul trecut, a fost o lovitură de stat cu aspect democratic. Deci, dacă nu era această înţelegere, care a făcut mult rău românilor, şi acest mult rău înseamnă blocarea modernizării statului. A fost unul din obiectivele Alianţei, modernizarea statului, simplificarea instituţiilor, descentralizarea, creşterea nivelului de autonomie locală. Toate acestea au rămas pe hârtie, pentru că, la un moment dat, domnul Tăriceanu, domnul Iliescu, domnul Geoană au avut o altă opţiune şi obiectivul lor era înlocuirea unui preşedinte care le spunea în faţă, cum le spun şi acum, că sunt partea ticăloşită a sistemului politic. Ori, din acest punct de vedere, cred că lucrurile trebuiesc repuse pe linie, iar acum un an mă aflam în campania pentru referendum, campania generată de faptul că parlamentul mă suspendase. 
Şi atunci spuneam că avem câteva etape. Prima etapă pe care eu o vedeam era introducerea votului uninominal. S-a introdus într-un fel sau altul. Nu este ce mi-aş fi dorit şi ce ar fi trebuit, dar s-a introdus votul uninominal. Şi vorbeam de etapa a doua, a treia şi a patra: alegerile locale, alegerile legislative, alegerile prezidenţiale. Sunt momente în care românii trebuie să fie conştienţi că pot schimba clasa politică. Dacă vor rămâne inactivi şi nu vor merge la vot, va fi foarte greu să mai reproşeze cuiva că nu se întâmplă schimbări, că avem aceeaşi clasă politică a tranziţiei; cum îi spun eu, clasă politică ticăloşită, că nu se modernizează instituţiile statului. Noi trebuie să fim conştienţi că, apropo de Bruxelles, că dacă nu ne modernizăm noi insituţiile, Bruxellesul nu o mai poate face. Bruxellesul a fost responsabil de ceea ce facem până la momentul la care s-a spus: instituţiile din România au atins minimul cerut de intrarea în UE, dar perfecţionarea instituţii 
lor, de acum înainte este responsabilitatea noastră. Deci aici cred că este cheia anului 2008 şi a anului 2009, când tot acest ciclu de alegeri se desfăşoară iar românii sunt chemaţi să vină să opteze./tn/ 
Realizator: Ajungem imediat şi la problema campaniei electorale, pentru că nu putem să o evităm, dar pentru că aţi adus discuţia în această zonă a modernizării, a schimbării, a ceea ce trebuie să facem în continuare, se pune problema, iată şi în legătură cu lupta împotriva corupţiei, a modificării Constituţiei, pentru că s-au ciocnit atâtea elemente, legi, invocări ale excepţiilor de neconstituţionalitate. Ce părere aveţi, domnule preşedinte, despre acest lucru? 
Traian Băsescu: Am spus-o şi a fost unul din primele lucruri pe care le-am abordat în discuţia cu partidele, după ce am devenit preşedinte, nevoia de a clarifica relaţiile instituţionale, nevoia reorganizării teritoriale. Noi suntem cu aceeaşi organizare teritorială din 1968. Păi, Ceauşescu a casetat teritoriul făcând judeţe, entităţi administrative mici pentru a le putea controla politic şi prin securitate. Această organizare teritorială nu mai corespunde nevoilor de dezvoltare ale României. Proiectele regionale trebuie să treacă printr-un sistem benevol, până la urmă, euroregiunile nu au nicio legitimitate legală, constituţională pentru a dezvolta proiecte regionale. Se întâlnesc nouă preşedinţi de consilii judeţene, fiecare cu interesele judeţului lui, şi ajungi la nişte proiecte aberante, negociate politic, în loc să avem posibilitatea unei dezvoltări regionale generată chiar de organizarea noastră administrativă. Deci, Constituţia păcătuieşte în momentul de faţă prin mod 
ul cum teritoriul este organizat, păcătuieşte din punct de vedere al relaţiilor instituţionale. Vă dau un exemplu minimal: celebrii 322 au votat suspendarea preşedintelui, da? La o lună, poporul vine şi în proporţie de 75% spune NU, iar domnii acum zâmbesc la televizor. Trebuia să fie prevăzută în Constituţie şi sancţiunea pentru Parlament dacă suspendă ilegal preşedintele României, sau împotriva voinţei poporului. V-aş aduce aminte că suspendarea preşedintelui este valabilă în două situaţii: dacă încalcă vreun articol din Constituţie şi dacă este acuzat de înaltă trădare şi o sentinţă a Inaltei Curţi de Casaţie pronunţată în acest sens. Curtea Constituţională a constatat că nu a existat nicio încălcare a Constituţiei în activitatea mea, iar înalta trădare nu a fost pusă ca problemă. Rezultatul a fost totuşi că Parlamentul a mers înainte şi a suspendat preşedintele ales al României. Constituţia nu pune nicio reponsabilitate parlamentarilor, dar în mod clar că nefiind îndepli 
nită niciuna din cele două condiţii, nu am fost în faţa unui act democratic, ci în faţa unei lovituri de stat. Nicio sancţiune pentru, nicio sancţiune politică pentru cei care au făcut un asemenea act. Nu este posibil să lăsăm Constituţia nemodernizată şi parlamentarii iresponsabili faţă de popor. 
Realizator: Şi de ce nu o modernizăm?/dl/fc/ 

RRA: "Ziua şi evenimentul". Invitat: Preşedintele României, Traian Băsescu (III) 

Traian Băsescu: Nu o modernizăm pentru că exact parlamentarii nu vor. Asta este o Constituţie care a corespuns intereselor domnului Iliescu şi Roman la un moment dat; Iliescu-Năstase în faza ei de revizuire, dar a corespuns prea puţin interesului de bună funcţionare a instituţiilor. Ori din acest punct de vedere trebuiesc reluate discuţiile legate de Constituţie. Eu vă pot spune că intenţionez să solicit foarte curând, chiar a fost o discuţie pe această temă ieri cu consilierii, unei echipe de specialişti din afara Palatului Cotroceni, specialişti recunoscuţi public, o viziune cu privire la modificarea Constituţiei României, care să fie subiect de dezbatere publică chiar către sfârşitul acestui an. 
Realizator: Există o iniţiativă, văd pe o agenţie de presă şi din partea Asociaţiei 21 Decembrie, care a început să strângă semnături pentru modificarea Constituţiei şi, făcând această listă, realizează şi o consultare a populaţiei să vadă ce articole vor oamenii să fie modificate şi în ce sens. 
Traian Băsescu: Da. 
Realizator: Domnule preşedinte am vorbit tangenţial despre campania electorală. Totuşi nu putem trece uşor peste ea pentru că este un eveniment semnificativ... 
Traian Băsescu: Să aveţi în vedere că nu sunt în campanie şi că intenţionez să îmi menţin o neutralitate oarecare faţă de candidaţi. 
Realizator: Voi avea în vedere şi să respectăm legile de care trebuie să ţinem cont ca post public de radio. 
Traian Băsescu: Nu, nu, vreau să ne înţelegem foarte bine. Preşedintele României se poate pronunţa legat de orice. Atâta timp cât nu emit decrete, acte normative care să contravină statutului de neutralitate, nu îmi poate lua nimeni dreptul de a mă exprima. Dar... 
Realizator: Dar eu, pentru început, vreau să vă rog să explicaţi pentru populaţie de ce este important să fie atentă la această campanie şi să îşi desemneze reprezentanţi în bună cunoştinţă de cauză. Care va fi rolul persoanelor pe care le aleg de această dată pentru viitorul oraşelor lor, pentru viitorul satelor lor, pentru că vorbeaţi mai devreme de descentralizare, vorbeaţi mai devreme de fonduri europene? 
Traian Băsedcu: Da, bun, aici luând partea cea mai discutată în ultima vreme am văzut foarte mulţi ziarişti care afirmă şi ritos şi încercând să convingă populaţia că de fapt miza acestor alegeri sunt banii europeni şi din acest motiv foarte mulţi oameni politici importanţi se angajează în campania electorală. Sincer, nu cred acest lucru şi o spun ca un om care cunoaşte destul de bine sistemul politic şi zic eu cu responsabilitate, îl etichetează a fi ticăloşit. Cum poate să nu fie ticăloşit când şefuil comisiei care a recomandat suspendarea mea a fost domnul Voiculescu. Acum îl vedem pe domnul Bolcaş foarte implicat în analiza dosarelor demnitarilor. Deci sistemul este ticăloşit. Oamenii vechiului regim sunt cei care fac jocurile. Dar, cu privire la alegeri, eu aş spune un singur lucru. Că românii trebuie să se orienteze către... sau eu aşa îmi voi da votul, către acei candidaţi care le dau certitudinea că vor urma un drum corect pentru ei, pentru români. Sunt foarte multe p 
artide care vizează în primul rând puterea locală ca postament pentru a dobândi victoria în alegerile legislative. Este firesc ca partidele să gândească aşa. Dar românii trebuie să fie foarte atenţi cui dau puterea locală, căror oameni, să facă legătura în primul rând cu ce au fost ei până acum. Doamnă, eu vă spun din convingere, oameni care nu pot spune despre lucruri făcute în cariera lor profesională, lucruri făcute bine, oameni care sunt respectaţi, recunoscuţi ca atare în meseria pe care au avut-o, nu au cum să fie buni politicieni, politicieni credibili, nu au cum să fie oameni care să facă ceva în administraţie. Administraţia este grea, administraţia locală este una din cele mai dificile activităţi politice. Păi, când în spatele tău nu se află nimic, dar nimic profesional, eşti un zero, cum poţi să ai pretenţia să conduci o comunitate, pentru că viaţa de zi cu zi a românului depinde de ce face primăria şi mai puţin de ce face guvernul./me/Primăria îţi asigură un spaţi 
u verde, un parc bine pus la punct, un transport satisfăcător, apă curată şi tot ce are primăria în atribuţiuni. Deci, după părerea mea, aceste alegeri locale sunt extrem de importante, pentru că ele vor da românilor posibilitatea să-şi aleagă oameni pe care să-i şi respecte, oameni care să facă ceva pentru ei, şi mai ales vor da românilor posibilitatea să aleagă dintre oameni care nu au făcut nimic, deci nu pot face experimente pe comunităţi, şi oameni care în spatele lor au ceva, au realizări. 
Realizator: Problema este că... 
Traian Băsescu: Nu mai trebuie votaţi numai pe ce spun la televizor sau în mitinguri. Românii trebuie să fie mai exigenţi, să-i întrebe ce-ai făcut tu până când ai ajuns să ai pretenţia să ne fii primar? Ce ştii tu să faci mai bine în viaţa ta? Sigur, sunt oameni despre care se ştie public ce ştiu să facă şi oameni despre care nu se ştie nimic, dar sunt bine împinşi de partide. 
Realizator: Aţi răspuns ascultătorilor cu aceste cuvinte, domnule preşedinte, pentru că înainte de începutul emisiunii, ne-au telefonat, ştiind din radiojurnalele noastre că urmează să fiţi prezent la noi la radio, şi ne-au spus: doamnă, nici nu-i cunoaştem, de ce nu-şi prezintă CV-ul? Iată, să întrebe! 
Traian Băsescu: Da. Nu numai să întrebe, dar trebuie să fie o exigenţă ca aceşti domni candidaţi, indiferent unde candidează ei, la Bucureşti sau într-un oraş mai mic, să aibă CV-ul pus pe site, să aibă CV-urile consilierilor, pentru că ei nu sunt numai candidaţi de primari, ei sunt şi cei care trag lista consilierilor. Şi îţi poţi face o imagine, doar afişarea unor nume nu-i suficientă şi cei care-şi respectă alegătorii şi vor să câştige, trebuie să scrie despre ei mai mult decât un simplu nume şi să vorbească doar. Şi aş mai spune un lucru, este o categorie de candidaţi tineri. Vreau să ştiţi că eu, în mod cert, aş merge pe acei candidaţi tineri, dacă tot nu am oameni cu experienţă, care să aibă o istorie profesională, în care să fi reuşit, pentru că în politică s-au refugiat foarte mulţi care nu au reuşit în meseria lor. Nu au avut capacitatea să fie performeri în meseria lor şi atunci vin şi vorbesc în politică, e o soluţie. Decât să alegi dintre doi oameni maturi care, p 
ână la maturitate, nu au făcut nimic în meseria lor, mai bine mergi pe cartea tânărului care nu a avut timp să facă şi poate face în politică. Acest criteriu al... a şti ce-ai putut să faci până când vrei să devii primarul Bucureştiului, trebuie să funcţioneze, dar atunci când nu ai oameni maturi care să-ţi dea garanţii că au putut face ceva, eu aş merge pe cartea tânărului, care nu a avut timp să facă. 
Realizator: Cum vi se pare că se desfăşoară campania până acum, pentru că au apărut o mulţime de aprecieri deja şi apariţii inedite şi lozinci inedite. Alţii au zis că, dimpotrivă, o să fie o campanie dură, puternic politizată, cu atacuri la persoană, cum vi se pare că se desfăşoară până acum? 
Traian Băsescu: Hai să spunem, sunt doar câteva zile de când a început campania... 
Realizator: Evident! 
Traian Băsescu: ...practic, după... 
Realizator: Promiţătoare sau nu? 
Traian Băsescu: Mie îmi dă senzaţia de blat. Ştii, dacă aş fi la Liga lui Mitică, aş spune că mulţi dintre candidaţi parcă ar fi într-un aranjament şi te uiţi la ei: vin şi se laudă unul pe altul în emisiuni. Sunt caraghioşi. 
Realizator: Poate că e mai bine decât să se atace. 
Traian Băsescu: Da, trebuie să spună lucruri aspre şi de ce unul crede că e mai bun decât celălalt? Cum poţi să-i spui că eşti mai bun decât el, dacă tu eşti doar lapte şi miere cu el, în discuţie? 
Realizator: Prin proiecte, prin programe./mţ/fc/ 

"Ziua şi evenimentul". Invitat: preşedintele României, Traian Băsescu (IV) 

Traian Băsescu: Păi, dar nici măcar programele... Programele când se confruntă, se confruntă în polemică. 
Realizator: Cu autor cu tot? 
Traian Băsescu: Cu tot cu autori. Or uneori ai senzaţia că cei fără şanse au început deja să-şi negocieze cu prezumtivul câştigător: "Uite, eu te laud, eşti băiat bun şi... Dar, după ce câştigi, vreau si eu nu ştiu ce în consiliu, vreau un teren, vreau...". Am impresia că deja suntem la ora negocierilor în unele situaţii. În alte situaţii, partide neserioase, cu câte doi candidaţi, unul independent, altul oficial, îl susţin mai mult pe independent decât pe oficial. Şi nu mă refer numai la situaţia de la Bucureşti, sunt şi alte oraşe în care acest lucru se întâmplă. Dacă nu mă înşel, chiar la Târgovişte este şi candidatul unui partid, şi unul care a demisionat şi a plecat ca independent. Tipul acesta de joc arată neseriozitate şi dispreţ faţă de români. 
Realizator: Şi atunci ce ajunge la alegători? Pentru că la ultimele alegeri - europarlamentare, este adevărat, deci poate mai puţin înţelese într-o primă experienţă de români - participarea la vot a fost foarte slabă. De această dată, cum facem? 
Traian Băsescu: Doamnă, aici nu aş critica... Dacă veni vorba de europarlamentare, să ştiţi că anul... 
Realizator: ... Nu, cum facem să-i atragem la vot pe oameni de această dată? 
Traian Băsescu: Aş face o menţiune legată de europarlamentare şi ultimul referendum, cel pentru introducerea votului uninominal: participarea la europarlamentare nicăieri în Europa nu este una de vârf, iar România s-a cam înscris pe media de participare din Europa. Iar vizavi de referendum, în noiembrie, m-am uitat acum, a fost un referendum într-un land german: 19% participare într-un land german. Deci tipul acesta de alegeri nu este foarte atractiv pentru electorat. În alegerile locale de la noi, dacă nu se va intra în competiţie reală şi se va merge pe un non-combat, căruia eu i-am spus mai înainte, ca la fotbal, un blat, populaţia nu va veni la vot. Nu se creează acea tensiune care polarizează electoratul în jurul unui candidat sau al altuia şi este clar că non-combatul vine ori din înţelegeri deja făcute, ori din teama candidaţilor să nu-şi se reproşeze reciproc acţiuni, realităţi din trecutul lor. Or, lipsa disputei... Ştiţi cum pare campania uneori, cel puţin atât cât 
s-a desfăşurat până acum? Este ca şi cum este o întrecere, pentru că asta este politica, asta este campania, este o întrecere, o competiţie, ca şi cum ar fi o cursă de 100 de metri plat şi cei care aleargă spun "Hai să fugim, să trecem toţi odată linia de sosire", făcându-şi calculul, în cazul politicienilor, că vor lua voturile partidelor, şi nu votul performanţei, al prestaţiei lor în campanii. Sigur că votul partidelor are importanţa lui, dar într-o campanie uninominală pentru primării este extrem de importantă şi prestaţia candidatului. Or, dacă electoratul va avea senzaţia că este o înţelegere, că este ceva dubios, că se laudă între ei candidaţii... Măcar nu vă lăudaţi, fraţilor. Dacă nu vă aşezaţi în competiţie, măcar nu vă lăudaţi unii pe alţii, pentru că dau electoratului senzaţia de înţelegere făcută, de déjŕ vu. Electoraul are senzaţia că politicienii ştiu deja ce se va întâmpla şi că de el depinde prea puţin. Competiţia este necesară. Nu spune nimeni că trebuie de 
sfăşurată urât, dar uitaţi-vă... Am văzut, iarăşi revin la exemple de ziarişti, uitaţi-vă în SUA, da?! Competiţia între Obama şi Clinton este fără menajamente, pentru că numai aşa se polarizează electoratul, numai aşa se pune în valoare candidatul mai solid pe picioare. Or, frăţia aceasta, cu respectul nesfârşit care curge între candidaţi, este ridicolă şi arată prost, arată că partide care se declară a fi unul în opoziţie cu altul de fapt la momentul adevărului sunt în stare să se pupe în spatele uşilor închise. 
Realizator: O singură întrebare vă mai pun pe tema acestor alegeri. Pentru că aţi fost un puternic susţinător al votului uninominal, chiar dacă nu în varianta în care vom exercita la alegerile legislative, totuşi acum vom alege în premieră prin vot uninominal preşedinţii consiliilor judeţene. Cu ce efect? 
Traian Băsescu: Cu un efect bun, zic eu. Dacă vreţi, este o şansă dată românilor. Acum vedem dacă le plac baronii locali sau nu. Dacă este corectă abordarea presei când îi defineşte a fi baroni locali, pentru că niciun ziarist nu poate avea pretenţia că este mai înţelept decât un milion de votanţi dintr-un judeţ sau o jumătate de milion, sau 400.000. Electoratul, omul din judeţ vede ce a făcut, dacă vorbim de cei care au mai deţinut funcţia de preşedinţi de consiliu judeţean, vede ce a făcut omul acesta în patru ani de mandat, cât a fost, sau îşi pune speranţa că un altul va face mai bine. Aceşti oameni nu mai pot fi definiţi, după ce primesc un vot uninominal, nu mai pot fi definiţi ca fiind baroni locali, ei sunt opţiunea alegătorilor, trebuie respectaţi ca atare. Deja îi văd numiţi baroni locali. Ne va spune electoratul cine a avut pe drept cuvânt statutul de baron local. Prin baron local în sens negativ, înţeleg acei politicieni locali care au făcut afaceri, au administra 
t judeţul în favoarea lor şi care nu... Unii din ei vor fi legitimaţi de electorat şi atunci va fi foarte greu să vii să-i mai spui în sens negativ baron local. Cred că este foarte importantă introducerea votului uninominal la consiliile judeţene, pentru că dacă marile oraşe, prin primar, au legitimitatea deciziilor pe care le ia administraţia locală, iată că şi pentru mediul rural, pentru că în primul rând consiliile judeţene se adresează mediului rural, autonomia financiară a municipiilor, a marilor oraşe le face destul de libere în raport cu preşedinţii consiliilor judeţene, dar mediul rural va fi puternic influenţat de persoana care va fi aleasă. 
Realizator: Domnule preşedinte, interviul nostru se apropie de sfârşit, dar nu aş vrea să-l închei înainte să vă pun o întrebare poate mai lejeră, deşi voiam să o duc către o direcţie serioasă: cum v-aţi simţit pe litoral? 
Traian Băsescu: Aş spune că bine. Eu mă simt la malul mării foarte bine. Vă pot spune că, aşa cum a fost vremea, rea, tot am ieşit cu o barcă în larg şi m-a zgâlţâit puţin marea, am luat puţin aer sărat în plămâni şi pe faţă, puţin biciuit de ploaie. Dar... 
Realizator: ... Dar aţi şi inaugurat sezonul turistic cu această ocazie./sa/gi/ 
Traian Băsescu: ...trebuie să repet ceea ce am spus şi la întâlnirea cu oamenii din turism, că fără diversificarea serviciilor nu au nicio şansă să fie atractivi pentru turişti. Pentru români, pentru străini, pentru oricine. Omul nu merge la mare doar să stea la plajă şi să se culce în hotel. Trebuie create posibilităţi de distracţie în afara acestor două elemente, care sunt, să spunem, elementele-cheie ale începutului de vacanţă. Dar, începând de a doua zi, vrei să te şi distrezi. Oamenii, după un an de muncă, vor şi distracţie. Plaja nu distrează. Plaja o facem pentru sănătate şi pentru plăcerea noastră de a fi mai negri decât ne-a făcut mama. Hotelul este locul în care te duci şi dormi. Dar omul, după ce apune soarele şi pleacă de pe plajă, vrea să se distreze, vrea să aibă posibilitatea de a fi vesel, de a fi cu prieteni, de a fi împreună cu oameni pe care nu îi cunoaşte, dar să se simtă bine. Or, acest lucru lipseşte pe litoral. Şi aici nu mă refer doar la discoteci. Dis 
cotecile pentru oameni de vârsta mea sunt mai dificil de aşezat ca alternativă, dar avem nevoie de foarte multe posibilităţi de distracţie, de spectacole pe litoral. 
Realizator: Putem aduce în acest fel şi mai mulţi străini, poate, în România? 
Traian Băsescu: Categoric, da. 
Realizator: Şi revenim la ceea ce spuneaţi la începutul acestui interviu, ca să încheiem rotund, la imaginea pe care trebuie să ne-o facem /singuri/. 
Traian Băsescu: Aşa este. Doamnă, dacă mă mai lăsaţi un minut, v-aş spune un lucru care m-a speriat puţin: mergând spre Neptun, dincolo de faptul că în turism serviciile trebuie să crească şi trebuie create posibilităţi de distracţie. mergând cu elicopterul de la Bucureşti la Neptun, am văzut foarte multă culoare galbenă, rapiţă, foarte multe culturi agricole înlocuite cu rapiţă pentru biodiesel. Mă tem că nu avem o strategie agricolă şi ieri, cu consilierii, la Cotroceni, am stabilit să luăm legătura cu instituţiile guvernamentale implicate, pentru a vedea cât de departe merge România cu opţiunea pentru biodiesel în detrimentul hranei. Hrana pentru propria noastră populaţie şi, de ce nu?, pentru export în interiorul Uniunii Europene. Pentru că riscăm să facem biodiesel şi să diminuăm capacitatea României de a asigura mâncare ieftină pentru cetăţenii ei. 
Realizator: Este o mare problemă aceasta, cu creşterea preţurilor la alimente. 
Traian Băsescu: Este. Vă pot spune că eu am ridicat această problemă în trecutul consiliu. La consiliul informal, seara, m-am adresat tuturor şefilor de stat şi de guvern menţionând faptul că trebuie să vedem până unde ducem politica de utilizare a terenurilor agricole pentru a crea biodiesel, pentru a genera această sursă de ecologizare a sistemului de transport rutier. Dar am avut confirmarea îngrijorării mele zburând de la Constanţa la Neptun. Cred că o treime din suprafaţă este acoperită de rapiţă. Şi aici lucrurile nu pot să meargă la întâmplare. România trebuie să rămână un mare producător de hrană în primul rând. 
Realizator: Vă mulţumesc foarte mult, domnule preşedinte, pentru acest interviu./tn/gi/