COMUNICAT DE PRESA

Precizări ale Delegaţiei europarlamentare PSD privind declaraţiile din plenul PE referitoare la relocalizare 

Strasbourg, 17 ianuarie

Preşedintele Grupului Socialist din PE, eurodeputatul german Martin Schulz, a cerut  miercuri, în plenul Parlamentului European, să se verifice dacă, în cazul relocalizării unei uzine Nokia din Germania în România, au fost folosite fonduri structurale. Raportat la această declaraţie, Delegaţia europarlamentară PSD face următoarele precizări:

• Cererea domnului Schulz nu înseamnă nici opoziţie faţă de planurile economice ale unei companii şi nici ostilitate faţă de realizarea de investiţii în România. Este vorba de exprimarea unei temeri referitoare la utilizarea de fonduri structurale de către un stat membru pentru atragerea de locuri de muncă dintr-un alt stat al UE. Dacă fondurile structurale ar fi folosite spre a determina sau stimula transferul unor unităţi de producţie între statele membre ale UE, în opinia europarlamentarului german s-ar ajunge la crearea unei forme de concurenţe negativă între naţiunile europene. Este de principiu că fondurile structurale trebuie folosite pentru creşterea coeziunii economice, sociale şi teritoriale a UE, că în interiorul Uniunii trebuie evitată concurenţa între naţiuni, fiind de stimulat doar cea între agenţii economici, că alocarea de resurse financiare de către UE nu are a susţine politicile macroeconomice ale statelor şi nici relocalizarea întreprinderilor, ci doar gestionarea şi diminuarea consecinţelor economico-sociale ale unor asemenea relocalizări. În caz contrar, din concurenţa între statele membre pentru atragerea locurilor de muncă nu ar avea de câştigat nici Germania, nici România, nici alt stat membru, fiecare la rândul său putând ajunge în situaţia de a se confrunta cu probleme sociale grave.

• Solicitarea lui Martin Schulz nu este unică în spectrul politic german din PE. Europarlamentari germani din mai multe familii politice europene (respectiv creştin-democratul Elmar Brok şi liberalul Alexander Graf von Lambsdorff) au manifestat aceeaşi îngrijorare ca şi liderul socialist. Relocalizările au implicaţii economice şi sociale importante şi creează astfel presiuni politice interne în fiecare stat în care are loc acest fenomen. Deşi este regretabil că politica internă are un asemenea impact la nivel european, aceste presiuni sunt totuşi de înţeles. Oricum ele nu pot justifica şi nu trebuie să ducă la trădarea spiritului european şi a solidarităţii europene.

• Preşedintele Comisiei Europene, Jose Manuel Barroso, a dat un răspuns clar la întrebările eurodeputaţilor germani. Şeful executivului comunitar a dat asigurări că reglementările europene vor fi respectate şi a negat folosirea de fonduri europene pentru relocalizarea cu pricina, precum şi, în general, pentru stimularea transferului locurilor de muncă dintr-un stat membru în altul. Domnul Barroso a subliniat că politicile UE în materia alocării fondurilor structurale creează locuri de muncă şi în Germania. Nu mai puţin, domnia sa a subliniat că "dacă Germania s-a bucurat atunci când Nokia s-a mutat din Finlanda în Germania, ar trebui să accepte şi situaţia în care ea se mută din Germania în România". 

• Relocalizarea este o chestiune sensibilă atât atunci când are loc spre alt stat membru cât şi atunci când firmele pleacă în afara UE. Delegaţia social-democrată română în PE susţine că soluţia nu se află în arătarea cu degetul a statelor unde firmele se mută spre a-şi mări eficienţa, ori în împiedicarea acestor deplasări pe seama eficienţei agenţilor economici, ci în rezolvarea problemelor economice ţinând de dezvoltarea armonioasă a Uniunii. Acest lucru se poate realiza printr-o guvernare economico-financiară eficientă a UE. Ea impune reforme instituţionale adecvate precum şi decizia comunitarizării politicilor de dezvoltare economică. Coeziunea între regiunile europene este tot atât de importantă ca şi competitivitatea, investiţiile şi creşterea economică durabilă.