Asociaţia Ad Astra a Cercetătorilor Români
www.ad-astra.ro; office@ad-astra.ro
11 ianuarie 2011

Comunicat de presă privind 
Clasamentul SIR World Report 2010 

În urma recentelor informaţii publicate de către Agerpress, Asociaţia Ad Astra doreşte să aducă următoarele lămuriri pentru o mai bună înţelegere a datelor prezentate la adresa http://www.edumanager.ro/articol.php?id=8330.
Clasamentul SIR World Report 2010 (disponibil la adresa http://www.scimagoir.com/) a fost întocmit pentru 2833 de instituţii de cercetare/universităţi, pentru perioada 2004-2008, având în vedere statisticile / informaţiile din baza de date Scopus. Entităţile care au intrat în clasament sunt cele care au avut un număr de cel puţin 100 de publicaţii de specialitate într-un domeniu în anul 2008. Activitatea instituţiilor respective a fost grupată în patru categorii: Health Sciences (științe medicale), Life Sciences (ştiinţele vieţii), Physical Sciences (ştiinţe exacte) şi Social Sciences and Humanities (ştiinţe sociale şi umaniste). În vederea ierarhizării, au fost utilizaţi patru indicatori: 1) O (Output) - numărul de publicaţii din jurnalele de specialitate; 2) IC (International Collaboration) – procentul publicaţiilor produse în colaborare cu alte instituţii; 3) NI (Normalized Impact) – raportul dintre impactul mediu al publicaţiilor unei instituţii şi impactul mondial mediu al publicaţiilor din acelaşi domeniu şi în aceeaşi perioadă de timp; 4) Q1 (High Quality Publications) – procentul articolelor pe care o instituţie le-a publicat în primul sfert calitativ al revistelor ştiinţifice din domeniu. 
Dintre aceşti indicatori, primul (O) este un indicator extensiv, care are relevanţă pentru instituţiile de mărime similară (de exemplu, comparaţia unei entităţi cu 200 de angajaţi cu o alta cu 1000 de angajaţi este irelevantă după acest criteriu), iar indicatorii trei (NI) şi patru (Q1) sunt intensivi, dând informaţii despre calitatea publicaţiilor (i.e., valori mari pentru Q1 şi NI > 1 indică o calitate bună a rezultatelor ştiinţifice ale respectivei entități). În ceea ce priveşte al doilea indicator (IC), el nu poate fi încadrat nici în clasa celor intensivi, nici a celor extensivi; totuşi, o valoare mare a sa este o dovada a unor colaborări internaţionale semnificative.
Ordonarea instituţiilor în clasamentul SIR World Report 2010 a fost făcută după indicatorul extensiv O – numărul total al publicaţiilor într-un domeniu în intervalul 2004 – 2008.
Aceasta este cheia în care trebuie interpretate rezultatele SIR World Report 2010, din care au fost extrase în tabelul următor toate institutele de cercetare şi universităţile din România care au intrat în clasament.
Tabel 1. Institutele şi universităţile româneşti din SIR World Report 2010 în fiecare categorie
Categorie	Loc mondial	Loc regional	Loc pe ţară	Institut/Universitate	O	IC	Q1	NI	
Științe medicale	1458	42	1	Universitatea de Medicină şi Farmacie Iuliu Haţieganu Cluj Napoca	269 	13.01	15.61	0.36	
	1466	43	2	Universitatea de Medicină şi Farmacie Carol Davila	266	18.05	19.17	0.44	
	1594	50	3	Universitatea de Medicină şi Farmacie Victor Babeş	200	19.50	15.50	0.37	
Ştiinţele vieţii	1802	74	1	Universitatea Babeş‐Bolyai	211	57.82	25.59	0.68	
	1872	81	2	Universitatea de Medicină şi Farmacie Carol Davila	191	41.36	41.36	0.74	
	2016	88	3	Universitatea București	149	56.38	32.89	0.93	
	2068	91	4	Academia Română	140	63.57	47.14	0.90	
Ştiinţe exacte	472	23	1	Universitatea Politehnica din București	2653	27.97	13.23	0.42	
	491	24	2	Institutul de Fizică Atomică	2535	68.13	36.37	0.80	
	636	35	3	Academia Română	1887	46.85	28.88	0.76	
	705	41	4	Universitatea București	1671	46.62	31.00	0.73	
	725	43	5	Universitatea Babeş‐Bolyai	1605	53.40	28.29	0.85	
	945	60	6	Universitatea Alexandru Ioan Cuza	1139	46.62	28.97	0.75	
	1065	74	7	Universitatea Tehnică Gheorghe Asachi din Iași	956	32.64	21.44	0.73	
	1343	95	8	Universitatea Politehnică din Timișoara	629	32.43	19.24	0.90	
	1569	112	9	Universitatea de Vest din  Timișoara	465	32.26	31.40	1.07	
	1589	116	10	Universitatea Tehnică din Cluj‐Napoca	456	42.76	21.71	0.98	
	1627	119	11	Universitatea Craiova	430	26.05	15.35	0.88	
	1904	140	12	Universitatea Ovidius	273	36.63	15.75	0.43	
	1931	143	13	Universitatea Transilvania din Brașov	259	41.31	22.39	0.67	
	1996	145	14	Universitatea Dunărea de Jos din Galați	225	36.89	20.00	0.65	
	2263	162	15	Universitatea de Medicină şi Farmacie Iuliu Haţieganu Cluj Napoca	105	22.86	13.33	0.49	
	2271	163	16	Universitatea de Medicină şi Farmacie Carol Davila	101	18.81	8.91	0.57	
Ştiinţe sociale şi umaniste	761	20	1	
Universitatea Babeş‐Bolyai	146	33.56	20.55	0.76	
În cadrul „Health Sciences”, universităţile clasate ocupă poziţii deosebit de modeste, din cauza criteriului cantitativ O. Interesant de remarcat este că Universitatea de Medicina şi Farmacie Carol Davila, ocupanta poziţiei 1466 şi locul 2 pe ţară, se situează mai bine în ceea ce priveşte indicatorii intensivi decât ocupanta primului loc pe plan naţional, Universitatea de Medicina şi Farmacie Iuliu Haţieganu, Cluj-Napoca, între ele fiind o diferenţă de doar trei publicaţii în favoarea ultimei.
În ce priveşte „Life Sciences”, situaţia este şi mai rea, primul loc al unei instituţii din ţară fiind poziţia 1802, iar în total trei universităţi şi Academia Română s-au calificat în clasament. De remarcat că Academia Română, ocupanta ultimului loc după indicatorul extensiv O, are indicatorii intensivi Q1 şi NI mai buni sau foarte apropiaţi de cei ai universităţilor din faţa ei. Nu trebuie uitat, însă, că sub sigla Academiei Române se ascund mai multe entităţi de cercetare la nivel naţional.
O situaţie cu adevărat interesantă este în domeniul „Physical Sciences”, unde prima clasată din România, conform indicatorului extensiv O, este Universitatea Politehnica din Bucureşti (UPB), aflată pe poziţia 472, urmată de Institutul de Fizică Atomică (IFA), poziţia 491, cu doar 118 (4.4%) publicaţii mai puţin. Dacă se compară indicatorii intensivi, cei care dau valoarea publicaţiilor, se observă că IFA are NI dublu faţă de UPB (0.8, faţă de 0.42), în timp ce Q1 este aproape triplu (36.37, faţă de 13.23). În ceea ce priveşte colaborarea internaţională, indicatorul IC este mai mult decât dublu faţă de cel al UPB. Practic, la aproximativ acelaşi număr total de lucrări, IFA are indicatorii intensivi net superiori. Cu alte cuvinte, cercetarea şi diseminarea sunt apreciate mai mult de comunitatea internaţională.
La fel de relevantă este comparaţia dintre UPB şi Universitatea de Vest din Timişoara (UVT), care are un număr de lucrări de patru ori mai mic, ocupând locul 1569, dar care are indicatorii intensivi mult mai buni. De remarcat în special valoarea supraunitară a impactului normalizat (NI), singura obţinută de o entitate din România. Nu numai că UVT are 31.4% din publicaţii în reviste top 25%, dar, din aceste articole, multe sunt în reviste cu factor mare de impact.
De ce UPB este pe prima poziţie între institutele/universităţile din ţară în ce priveşte numărul de publicaţii, dar pe locuri dezonorante în ce priveşte calitatea acestora? Acesta este efectul publicării unui număr mare de articole în reviste romaneşti care au factori de impact foarte mici sau nu au factor de impact, dar sunt indexate în baza de date Scopus şi în volumele unor conferinţe (a se vedea tabelul următor pentru detalii). Prin comparaţie, procentual UVT a publicat de trei ori mai puţin în aceleaşi reviste/volume conferinţe.

Tabel 2. Ponderea publicațiilor în reviste româneşti cu factor mic de impact pentru UPB şi UVT sau în volumele unor conferinţe fără factor de impact
Revista	Procent	NI
2004 - 2008	
	UPB	UVT		
Buletinul Ştiinţific al UPB (seriile A,B,C&D)	18.4	0.2	0.06	
Revista de Chimie	5.8	2.3	0.12	
Revue Roumaine de Chimie	4.6	1.5	0.12	
Materiale Plastice	2	0.2	0.38	
Journal of Optoelectronics and Advanced Materials	5.7	4.2	0.06	
Metalurgia International	1.3	0.2	0.0	
Volume Conferinţe	36.9	13.7	fără	
Total	74.7	22.3		

Luând în considerare analiza prezentată mai sus, Asociaţia Ad Astra salută intrarea mai multor universităţi româneşti într-un clasament internaţional bazat pe rezultatele ştiinţifice. Subliniem însă că este necesară o creştere calitativă semnificativă a publicaţiilor ştiinţifice. 
Pentru a ne putea înscrie în lumea ştiinţifică modernă, nu este suficientă doar creşterea numărului de publicaţii, ci acestea trebuie să fie preponderent în reviste cu mare vizibilitate.

Asociaţia Ad Astra